Sol og vind er
ikke svaret på klimakrisen. Hvorfor foregøgler politikerne os det?
»Vi har behov for en ny energikilde, der ikke udleder
CO2, hvor strømmen er billigere end fra et kulkraftværk, og hvor ingen lande er
forfordelt. Kun kernekraft kan møde det behov,« skriver civilingeniør Stig
Lerche.
»Politikerne skal holde op med at bilde den danske
befolkning ind, at det, vi kalder den grønne omstilling, kan udbredes til
resten af verden, og at det er løsningen på den globale klimakrise. Det kommer
ALDRIG til at ske,« skriver kronikøren. På billedet ses lastbiler holde klar
til at køre mod et kulkraftværk ved Mpumalanga i Sydafrika.
Foto: Mads Claus
Rasmussen
Vi befinder os for øjeblikket i en
energi- og klimakrise. Men hvorfor foregøgler politikerne og klimaaktivister
den danske befolkning, at det, vi kalder den grønne omstilling, er løsningen på
den globale klimakrise?
Klimakrisen og global opvarmning
hænger nøje sammen med behovet for energi til elektricitet, opvarmning,
transport, Industri etc. I dag dækkes det globale behov for energi især af
fossile brændstoffer og dermed udledning af CO2. Vind og solenergi dækker,
ifølge World E-conomic Forums rapport for 2021, kun 10 procent af
det globale behov for energi, så der er lang vej at gå endnu.
Man kan undre sig over, at der
ikke er sket mere. Danmark har vedtaget en klimalov, hvor vi forpligter os til
at reducere vores CO2-udledning med 70 procent i forhold til 1990 inden 2030.
Vi
har ikke løsningen
I år har vi hørt politikere tale
varmt om den grønne omstilling og Danmark som et foregangsland, underforstået
at det, vi gør, kan udbredes til resten af verden.
Lavede man en brugerundersøgelse i
Danmark vedrørende klimakrisen, ville
mange danskere sikkert give udtryk for, at hvis vi kan reducere vores udledning
af CO2 med 70 procent, så kan andre lande gøre ligeså. Dette er en
misopfattelse.
Sol og vindenergi er ustabile
energikilder. De producerer ikke energi, hvis solen ikke skinner, eller det
ikke blæser. Læser man årsrapporten for 2021 udgivet
af Forsyningstilsynet, fremgår det, at Danmark siden 2011 har været netto
importør af energi, selvom vi har udbygget meget med sol og vindenergi.
To
blæsebælter
Danmark er placeret et sted på
vores jord, hvor det ofte blæser. Der findes to bælter på jorden, hvor det ofte
blæser. Et på den nordlige halvkugle og et på den sydlige halvkugle. Det gør,
at Danmark kan komme langt med vindenergi, og vi er så heldige, at vi kan
importere energi fra vores naboer, som har vand energi og atomkraft, når det
ikke blæser.
Flere andre lande i Europa kan
også komme langt med det, vi kalder den grønne omstilling, men det gælder
langtfra alle lande verden. Ifølge tænketanken Carbon Tracker har
Kina, Indien, Indonesien, Japan og Vietnam planlagt at bygge mere end 600
kulkraftværker. Hertil kommer behovet i Afrika og resten af verdenen. Medtages
deres behov, er tallet endnu højere.
Så hvorfor vælger de ikke den
grønne omstilling, som vi definerer den?
Det er der tre grunde til: For det første blæser det ikke ret meget i disse
lande. For det andet er det ustabile energikilder. Og for det tredje er de ikke
alle steder omgivet af naboer, der kan levere energi fra vandkraft eller
atomkraft, når det kniber.
Vær
ærlige om den grønne omstilling
Politikkerne skal holde op med at
bilde den danske befolkning ind, at det vi kalder den grønne omstilling kan
udbredes til resten af verden, og at det er løsningen på den globale
klimakrise. Det kommer ALDRIG til at ske.
Som sagt hænger klimakrisen nøje
sammen med vores behov for energi. Verdens energibehov vil stige og ikke falde
de næste 50 år, så hvorfra skal al den energi komme fra?
Fossile brændstoffer skal udfases,
fordi de gør kun klimakrisen værre, så vi er nødt til at finde en anden
energikilde, der ikke udleder CO2. Sol og vindenergi er som sagt ikke
løsningen.
Spring
fremad
Hvis vi går tilbage i historien,
har verden bevæget sig fremad, hver gang vi har taget en ny energikilde i brug.
Først var det kul i industrialiseringen, senere fandt vi olie, og økonomierne
gik fremad, sidst har det været gassen.
Vi har behov for en ny
energikilde, der ikke udleder CO2, hvor strømmen er billigere end fra et
kulkraftværk, og hvor ingen lande er forfordelt. Hermed mener jeg, at alle
lande skal have lige adgang til energi, og ingen lande er specielt begunstiget.
Hvad er så den nye energikilde?
Jeg tror, svaret er kernekraft, ikke som vi kender den i dag, men en ny type
kernekraft, som går under navnet smeltende saltreaktorer, på engelsk Molten Salt Reactor (MSR).
Smelt
salt
Spørger man politikerne på
Christiansborg, om vi skal have kernekraft i Danmark, så svarer de fleste nej.
Mange begrunder det med, at kernekraftværker er dyre, at det tager 10 til 15 år
at opføre dem, at affaldsproblemet er ikke løst, og at der er en risiko for
nedsmeltning, som det skete i Chernobyl og Fukushima.
Disse problemer er rigtig nok til
stede for eksisterende kernekraftværker, men hvad hvis disse problemer er løst
for MSR kraftværker?
Affaldet fra et MSR-kraftværk er
cirka 1000 gange mindre end fra et
konventionelt atomkraftværk.
83 procent vil være fri for
radioaktivitet efter 10 år og 17 procent efter 300 år. Det skal sammenlignes
med, at noget af affaldet fra et konventionelt atomkraftværk først vil være fri
for radioaktivitet efter 100 tusinde år. En fordel
for MSR er tillige, at man vil kunne brænde/nedbryde affald fra de nuværende
atomkraftværker.
Foto: DAN CHUNG.
En MSR kan ikke nedsmelte, den er
jo allerede smeltet, og sikkerheden er enklere og lettere at etablere. Smeltede
saltreaktorer kan leveres i forskellige størrelser. Så alle de nævnte ulemper
ved kernekraft er faktisk løst med et MSR-kraftværk.
Hovedingrediensen i en MSR er
Thorium, som er et grundstof. Med de kendte forekomster af Thorium vil der være
nok til at dække verdens nuværende energiforbrug i 1000 år.
Et MSR-kraftværk vil
foruden at levere energi til elektricitet også kunne benyttes til afsaltning af
havvand og til elektrolyse, hvorved man får brint, og ved at trække kvælstof ud
af luften eller CO2 ud af røggas, kan man lave henholdsvis metanol og e-diesel,
som kan benyttes i skibe og tung transport. Et MSR kraftværk behøver ikke
vandkøling og vil sådan set kunne stå i en ørken og levere energi.
Flere lande har fået øjnene op for
MSR teknikken. Kina har i august i år startet
test af et MSR kraftværk. Det er Kinas ambition, afhængig af udfaldet af
testen, fra 2030 at udskifte alle deres kulkraftværker med MSR kraftværker
inden 2060.
Tænk, hvis energi bare er noget vi
har nok af, og at alle lande har lige adgang til det, og at det er billigt? Det
vil ikke blot løse klimakrisen, men bringe velstand til mange flere lande. Så i
disse tider med mangel på energi og høje energipriser er der måske lys for
enden af tunnelen, men der går nok circa ti år, før MSR-kraftværker kan rulles
ud i større antal.
Pointen er, at det, vi i Danmark
kalder den grønne omstilling, som er energi fra vand, vind eller sol, ikke
løser det fremtidige globale behov for energi, og dermed er det heller ikke
løsningen på klimakrisen – desværre. Men sol og vind kan være nyttige i lande,
hvor det ofte blæser, og som kan få energi fra sine naboer, når det ikke
blæser.
Stig
Lerche er civilingeniør
Kilde: https://www.berlingske.dk/kronikker/sol-og-vind-er-ikke-svaret-paa-klimakrisen-hvorfor-foregoegler